Petre Ţuţea, un intelectual român cu un parcurs ideologic complex, a traversat diferite etape politice, de la comunism la legionarism, și în cele din urmă la liberalism, lăsând în urma sa un mozaic de citate memorabile și reflecții profunde.
De la Comunism la Legionarism și Liberalism: Traseul Ideologic și Spiritual al lui Petre Ţuţea
Născut în 1902 în Botenii de Mușcel, Argeș, Ţuţea și-a început viața academică la Câmpulung Muscel și Cluj, unde a aderat inițial la ideologia comunistă. În această perioadă, Ţuţea, influențat de mediul universitar, a declarat, „Eram un prost – la vârsta la care Eminescu scria «Luceafărul», eu jucam ţurca marxistă”. Activitatea sa a inclus scrieri pentru revista „Stânga”.
Citește și: Claudia Pătrășcanu se retrage într-o mănăstire: ‘Fără Dumnezeu, nu aș fi putut să reușesc și nu reușesc’
Cariera lui Ţuţea în domeniul public a inclus funcții guvernamentale importante și misiuni diplomatice. Întâlnirea cu personalități marcante ale culturii românești, precum Mircea Eliade și Emil Cioran, l-a determinat să se îndepărteze de comunism, trecând la o orientare de dreapta. Schimbarea sa ideologică a fost influențată de un dialog cu Nae Ionescu, un teoretician al dreptei, care i-a spus: „Te-ai dumirit și tu, Petreche”. Ţuţea își amintește acest moment, ilustrând trecerea sa de la ateism la ortodoxism.
![](https://aznews.ro/wp-content/uploads/2023/11/Petre-Tutea-sau-notorietatea-intelepciunii.jpg)
Perioada sa în detenție a fost marcată de profunde reflecții filozofice. În închisoare, Țuțea a devenit cunoscut pentru discuțiile sale despre Platon și Hristos, păgânism și creștinism. Despre această perioadă, Andrei Pleșu a notat: „Constantin Noica mi-a povestit că în închisoare, la un interogatoriu care se prelungea peste măsură, anchetatorul a sfârșit prin a proclama răstit, cu titlu de avertisment: «Ascultă, eu l-am anchetat și pe Ţuţea!» Era pentru el o dovadă de extremă competenţă, o încununare profesională de tipul doctoratului, o probă supremă. Călăul se legitima prin anvergura victimei”.
![](https://aznews.ro/wp-content/uploads/2023/11/petre-tutea-sau-filosoful-pe-intelesul-tuturor-90004.jpg)
După eliberarea sa în 1964, Țuțea s-a mutat în București, unde a continuat să se implice în dialoguri filozofice și activități didactice, comparabile cu vechii filozofi greci. El a subliniat importanța gândirii profunde și a reflecției asupra lumii, spunând: „O babă murdară pe picioare, care stă în fața icoanei Maicii Domnului în biserică, față de un laureat al premiului Nobel ateu – baba e om, iar laureatul premiului Nobel e dihor. Iar ca ateu, ăsta moare așa, dihor”.
Citește și: Explorând Elitele Gastronomiei: Cele Mai Bune Restaurante din 2024
Popularitatea sa a crescut exponențial după 1989, devenind un simbol al unui nou curent de gândire, „țuțismul”. În această perioadă, Ţuţea a oferit multe interviuri și a publicat cărți, consolidându-și reputația ca un orator de excepție. Despre trecerea sa la liberalism, Ţuţea a povestit cum a fost influențat de Dan Amedeo Lazarescu: „Dacă a urcat până la mine ditamai animalul, din delicatețe… i-am semnat adeziunea”.
![](https://aznews.ro/wp-content/uploads/2023/11/mormant-petre-tutea.jpg)
Petre Ţuţea a murit în 1991, lăsând în urmă o moștenire de gândire profundă și de cuvinte memorabile. Reflectând asupra propriilor sale experiențe și transformări, el a declarat: „Am stat 13 ani în temniţă pentru un popor de idioţi”, un citat care rezumă nu doar suferința sa, ci și profundele sale convingeri.
![](https://aznews.ro/wp-content/uploads/2023/11/Fara-titlu-Copie-2-2.png)